SpaceX CRS-27
SpaceX CRS-27 | |
---|---|
![]() | |
Údaje o lodi | |
Výrobní číslo | C209 (3. let) |
COSPAR | 2023-033A |
Výrobce | SpaceX |
Hmotnost | ~3 000 kg (náklad) |
Údaje o letu | |
Datum startu | 15. března 2023, 00:30:42 UTC |
Kosmodrom | Kennedyho vesmírné středisko |
Vzletová rampa | LC-39A |
Nosná raketa | Falcon 9 Block 5, B1073.7 |
Délka letu | 31 dní, 20 hodin a 28 minut |
Datum přistání | 15. dubna 2023, 20:58 UTC |
Místo přistání | Atlantský oceán, blízko pobřeží Floridy |
Spojení se stanicí | |
Spojení se stanicí | 16. března 2023, 11:31:43 UTC, ISS, port Harmony forward |
Délka spojení | 30 dní, 3 hodiny, 34 minut |
Odlet ze stanice | 15. dubna 2023, 15:05 UTC |
Navigace | |
Předchozí SpaceX CRS-26 Následující SpaceX CRS-28 |
SpaceX CRS-27 byla zásobovací mise lodi Dragon 2 společnosti SpaceX k Mezinárodní vesmírné stanici (ISS), sedmá v rámci programu Commercial Ressuply Services 2. Start kosmické lodi se zhruba 3 tunami zásob a provozního a vědeckého materiálu se uskutečnil 15. března 2023, let trval 31 dní.
Kosmická loď Cargo Dragon
[editovat | editovat zdroj]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7b/Cargo_Dragon_01.jpg/220px-Cargo_Dragon_01.jpg)
Cargo Dragon je nákladní kosmická loď navržená společností SpaceX, v současnosti jediný prostředek schopný dopravit náklad nejen ze Země na nízkou oběžnou dráhu, ale také nazpět. Tvoří ji znovupoužitelná kabina kónického tvaru a nástavec v podobě dutého válce (tzv. trunk). V kabině je pro náklad určen hermetizovaný prostor 9,3 m3 a v nástavci nehermetizovaných 12,1 m3 pro náklad, který nemusí být přepravován v kabině, zejména proto, že bude umístěn na vnějším povrchu ISS. Sestava kabiny a nástavce ve startovní pozici měří na výšku 8,1 metru a v průměru má 4 metry.
Celková nosnost lodi při startu je 6 000 kg na oběžnou dráhu a až 3 307 kg na ISS, z toho až 800 kg v nástavci. Zpět na Zemi může loď dopravit až 3 000 kg nákladu[1] a v nástavci, který před přistáním odhodí, až 800 kg odpadu z ISS.[2] SpaceX uvádí životnost lodi 75 dní,[3] NASA však využívá zhruba polovinu této doby a nákladní Dragony se na Zemi vracejí po 5 až 6 týdnech.
Průběh letu
[editovat | editovat zdroj]Kabina C209 se na svůj třetí let vydala na špici rakety Falcon 9 (7. let prvního stupně B1073) z Kennedyho vesmírného střediska na Floridě 15. března 2023 v 00:30:42 UTC.[4] Původně plánovaný termín – 12. března v 01:36 UTC – musel být odložen. Důvodem bylo několikadenní čekání na vhodné počasí pro přistání mise SpaceX Crew-5, protože teprve po jejím odletu a přistání se mohl k přednímu portu modulu Harmony připojit let CRS-27.[5] První stupeň Falcon 9 po sedmi a půl minutách bez problémů přistál na autonomní plošině A Shortfall of Gravitas asi 300 km od kosmodromu.[6] Loď se 35 hodin po startu, 16. března ve 11:31:43 UTC[4][7] připojila k ISS.
Odpojení od stanice se uskutečnilo v naplánovaném čas 15. dubna 2023 v 15:05 UTC[8] a o necelých šest hodin později, ve 20:58 UTC, přistála na hladinu Mexického zálivu nedaleko břehů Floridy u města Tampa.[9]
Užitečné zatížení
[editovat | editovat zdroj]Při příletu
[editovat | editovat zdroj]Dragon 2 doručil na ISS celkem 2 852 kg nákladu,[10] který tvořily:
- zásoby pro posádku, zejména potraviny včetně čerstvých a osobní věci (32 % nákladu, tj. 913 kg),
- vybavení pro výstupy do volného prostoru (6 %, tj. 171 kg),
- hardware pro údržbu a rozvoj stanice (19 %, tj. 542 kg),
- počítačové vybavení (do 1 %, tj. asi 28 kg),
- materiály a technika pro vědecký program NASA a jejích partnerů (včetně cubesatů určených k vypuštění na oběžnou dráhu) (42 %, tj. 1 198 kg).[10]
V hermetizované kabině bylo na oběžnou dráhu vyneseno 2 322 kg nákladu. Zbylých 530 kg bylo umístěno v nehermetizovaném nákladovém prostoru a tvoří ho vojenská testovací platforma STP-H9, která je určena k instalaci na vnější povrch stanice pomocí robotické ruky.
Z 60 nově doručených vědeckých experimentů a technologických demonstračních experimentů, se dva věnují výzkumu Národního institutu pro zdraví, zda klinicky schválené léky a nové terapie mohou působit proti změnám v srdečních buňkách a tkáních vyvolaným prostředním mikrogravitace při kosmických letech.[11][12]
Amesovo výzkumné středisko poslalo k testování novou technologii zacílenou na efektivnější odstraňování oxidu uhličitého ze vzduchu uvnitř vesmírné stanice. Je založena na využití kapilárních sil v kapalinách, již se používá v ponorkách a nově bude otestována také v mikrogravitaci.[13]
Evropská kosmická agentura v experimentu Biofilms získá data týkající se vzniku bakteriálních biofilmů ve vesmíru. Mikroorganismy v prostředí stanice vytvářejí na vnitřních površích slizký materiál odolný vůči čištění, který může poškozovat zařízení a způsobovat infekce. Posádka stanice otestuje různé typy antimikrobiálních povrchů, které by mohly růstu biofilmu bránit, a zjištění experimentu se uplatní při vývoji budoucích kosmických lodí.[14]
Experiment Tanpopo-5 z japonské vesmírné agentury JAXA navazuje na čtyři předchozí experimenty, jejichž cílem bylo zkoumat reakce mikrobů odolných vůči radiaci, spor mechů a sloučenin aminokyselin na působení kosmického záření. Vědci doufají v nové poznatky související s hypotézami o vzniku života na Zemi přenos aminokyselin při dopadu meteoritů.[15]
Důležitým testem je také experiment Námořní výzkumné laboratoře (NRL) pojmenovaný Space Wireless Energy Laser Link (SWELL) a zaměřený na technologii laserového přenosu energie. Jeho cílem je vytvořit optické spojení mezi laserovými vysílači a přijímači umístěnými v 5,7 stop dlouhé trubici – dosud totiž žádná demonstrace na oběžné dráze neověřila schopnost přenášet energii na vzdálenost větší než jeden metr s účinností vyšší než 1 %. Podle NRL byla Naproti tomu Zemi již byla proveditelnost a bezpečnost laserového přenosu energie podle NRL prokázána. Technologie by mohla vést k aplikacím pro přenos elektřiny z družice do vesmíru, z vesmírných generátorů energie zpět na Zemi nebo pro podporu misí v trvale zastíněných kráterech na Měsíci. V konečném důsledku by laserové vysílání energie mohlo sloužit i k pohonu kosmických lodí rekordní rychlostí pro průzkum mezihvězdného prostoru.[6]
Při návratu
[editovat | editovat zdroj]Loď při návratu na Zemi odvezla různý materiál, zejména výsledky vědeckých experimentů provedených na palubě, ale také dusíkové a kyslíkové vysokotlaké nádrže k znovunaplnění a další technologie k opravám nebo výměně.[10] Podle sdělení NASA dosáhla hmotnost nákladu dovezeného na Zemi asi 1 950 kilogramů.[16][17]
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ Dragon [online]. Spacex.com, 2019-03-01 [cit. 2019-03-04]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2019-03-02.
- ↑ Audit of Commercial Resupply Services to the International Space Station [online]. Nasa, 2018-04-26. Dostupné online.
- ↑ CLARK, Stephen. SpaceX launches first in new line of upgraded space station cargo ships – Spaceflight Now [online]. [cit. 2022-12-14]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ a b WALL, Mike. SpaceX launches fresh Dragon cargo ship to space station, lands rocket at sea. Space.com [online]. 2023-03-14 [cit. 2023-03-15]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Schedule of ISS flight events (part 2). forum.nasaspaceflight.com [online]. [cit. 2023-03-11]. Dostupné online.
- ↑ a b CLARK, Stephen. SpaceX Cargo Dragon spacecraft lifts off from Florida – Spaceflight Now [online]. [cit. 2023-03-15]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ See SpaceX's CRS-27 Cargo Dragon approach and dock with space station. [s.l.]: [s.n.] Dostupné online.
- ↑ LAVELLE, Author Heidi. SpaceX Cargo Dragon Departs the Space Station. blogs.nasa.gov [online]. [cit. 2023-04-16]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ LAVELLE, Author Heidi. SpaceX Cargo Dragon Splashes Down, Returning Science to Earth for NASA. blogs.nasa.gov [online]. [cit. 2023-04-16]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ a b c MARS, Kelli. NASA’s SpaceX CRS-27 Mission Overview. NASA [online]. 2023-03-10 [cit. 2023-03-15]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2023-03-14.
- ↑ Experiment Details. www.nasa.gov [online]. [cit. 2023-03-15]. Dostupné online.
- ↑ Experiment Details. www.nasa.gov [online]. [cit. 2023-03-15]. Dostupné online.
- ↑ Experiment Details. www.nasa.gov [online]. [cit. 2023-03-15]. Dostupné online.
- ↑ Experiment Details. www.nasa.gov [online]. [cit. 2023-03-15]. Dostupné online.
- ↑ DINNER, Josh. SpaceX delivers new science experiments to ISS to explore origins of life on Earth. Space.com [online]. 2023-03-16 [cit. 2023-03-17]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ O’SHEA, Claire. NASA to Provide Live Coverage of SpaceX Cargo Craft Station Departure. NASA [online]. 2023-04-12 [cit. 2023-04-13]. Dostupné online.
- ↑ SpaceX Cargo Dragon undocks from ISS, heads back to Earth. Space Daily [online]. [cit. 2023-04-16]. Dostupné online.
Související články
[editovat | editovat zdroj]- Mezinárodní vesmírná stanice
- NASA
- SpaceX
- Seznam nepilotovaných letů k ISS
- Seznam aktuálních a plánovaných kosmických letů s posádkou a podpůrných letů
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu SpaceX CRS-27 na Wikimedia Commons